Нагадаємо нашим читачам, що заглядати до кишені сусіда – справа недостойна. Але за умов, коли він сам заробляє, не залежить від бюджетів різних рівнів та не належить до когорти чільників державних підприємств. У цій ситуації все якраз навпаки, заробітки, які залежать від наших податків, мають бути під контролем громадськості. Інакше матимемо такі ж історії, як з нинішнім керівником «Укрпошти» і майже 2 мільйонами гривень заробітної плати на місяць.
![](https://galychyna.if.ua/wp-content/uploads/2020/03/UGE-upr_0051.jpg)
Ще один чільник державного підприємства, котрий здивував своєю заробітною платою, – керівник «Укргідроенерго». Все розпочалось із того, що Міністерство енергетики та захисту довкілля заявило, що не підтримує виплати у розмірі 647,8 тис. доларів США керівнику ПрАТ «Укргідроенерго» торік. «Мінекоенерго стало відомо, що керівнику ПрАТ «Укргідроенерго» рішенням Наглядової ради в грудні 2019 року було нараховано та виплачено понад 3 млн грн премії. За рік сума отриманої винагороди топчиновника становила понад 10 млн грн – це майже $ 430 тис., без урахування заробітної плати. Водночас заробітна плата генерального директора ПрАТ «Укргідроенерго» з липня 2019 року зросла більш ніж у три рази, таким чином, загальний дохід високопосадовця за рік становив $647,8 тис.», – йдеться у повідомленні.
Наразі заробітна плата керівника ПрАТ «Укргідроенерго» становить 781 960 грн на місяць. Додамо, що за інформацією з відкритих джерел, зарплата президента США Дональда Трампа – $ 400 тис. на рік. Це при тому, що США – найбільша економіка світу, а Україна наразі «борсається» в переліку економік країн, що розвиваються. Та й відповідальність керівника великої держави важко порівняти з керівником українських ГЕС.
У профільному міністерстві, ще за попереднього керівника відомства, зауважили, що розмір премій та посадовий оклад керівного складу ПрАТ «Укргідроенерго» визначає та встановлює Наглядова рада, створена влітку 2019 року ще попереднім урядом.
17 липня розпорядженням Володимира Гройсмана були призначені чотири незалежні члени наглядової ради, після чого було укладено новий контракт з керівником ПрАТ «Укргідроенерго», згідно з яким посадовий оклад генерального директора зріс більш ніж утроє. Також саме з липня можна спостерігати початок виплат мільйонних премій керівникам підприємства.
«Мінекоенерго не погоджується з такими діями і вважає неприпустимим нарахування та виплату захмарних і безпідставних грошових винагород у той час, коли прожитковий мінімум в країні на 1 січня 2020 року становить 2027 грн», – наголошують у повідомленні пресслужби міністерства в одній із соціальних мереж.
Своєю чергою, у ПрАТ «Укргідроенерго» назвали маніпулятивними заяви щодо зависокого рівня зарплат у керівників держпідприємств, оскільки методологію їх нарахування затверджено урядовою постановою. Про це йдеться у заяві «Укргідроенерго». «Затвердіть нову методологію – ми її впровадимо і знизимо заробітні плати топменеджменту», – наголосив генеральний директор «Укргідроенерго» Ігор Сирота.
Коментуючи власну зарплату, Сирота сказав, що не вважає методологію, відповідно до якої її нараховано, такою, що відповідає реаліям.
Він підкреслив, що «Укргідроенерго» самостійно не переглядає та не встановлює посадовий оклад та розмір винагороди генеральному директору компанії. «Визначення розміру посадового окладу та премій гендиректору «Укргідроенерго» здійснюється виключно в межах, визначених постановою Кабінету Міністрів. Фактичний розмір винагороди визначало та погоджувало Міненерговугілля (нині – Мінекоенерго). Із 1 липня 2019 року розмір винагороди визначається відповідно до Положення про винагороду виконавчого органу «Укргідроенерго», затвердженого рішенням Наглядової ради «Укргідроенерго», виключно на умовах та в розмірах, визначених наказами Міненерговугілля. Таким чином, наглядова рада «Укргідроенерго» не встановлювала іншої методології чи нових розмірів винагороди гендиректору компанії», – йдеться у заяві.
У компанії також нагадали, що критерії та показники визначення винагород керівників державних компаній затвердив Кабмін ще 1999 року, й вони чинні досі. Саму ж методологію визначення розміру та нарахування розробив і затвердив акціонер – держава в особі профільного міністерства.
«Перегляд розміру посадового окладу генерального директора залежить від зростання тарифної ставки робітника основного виробництва в «Укргідроенерго» або суттєвого поліпшення основних показників діяльності товариства, що підтверджується реальними даними фінансової звітності, затверджується органом управління, в межах компетенції якого перебуває це питання», – зазначили в компанії.
Згадана постанова Кабміну, котра власне й визначає заробітки топчиновників, підписана прем’єр-міністром В. Пустовойтенком. Там чітко розписано, від чого залежить оклад керівника великого державного підприємства. А саме – від вартості активів підприємства та мінімального посадового окладу працівника основної професії. Таким чином встановлювалась заробітна плата керівника «Укрпошти», таким самим чином – і інших керівників великих державних підприємств. Тому для того, аби виправити цю ситуацію, не потрібні були публічні плачі членів уряду, а ретельна робота із затвердженими раніше документами. Але, очевидно, публічні плачі нині дають більше дивідендів.
Зауважимо, що наприкінці своєї каденції попередній уряд Олексія Гончарука обмежив розмір зарплат для керівників підконтрольних державі підприємств. Зокрема згідно з постановою уряду №141 від 5 лютого, місячний розмір зарплати керівника суб`єкта господарювання державного сектору економіки, який визначається в контракті, не повинен перевищувати 1 250 тис. гривень. Змінили й порядок оплати послуг і компенсацій витрат членів наглядових рад державних унітарних підприємств і господарських товариств, у статутному капіталі яких понад 50% акцій належать державі. Тепер члену наглядової ради виплачуватимуть додаткову винагороду за виконання ним функцій голови наглядової ради в розмірі 20% його річної винагороди, зазначеної в договорі.
Також Кабмін прив`язав максимально допустимий розмір базової місячної винагороди оплати послуг члена наглядової ради до чистого річного доходу від реалізації продукції. Тобто якщо дохід товариства становить до 1 млрд гривень на рік, то член наглядової ради цього товариства не може отримати винагороду, що перевищує 5 середньомісячних зарплат у галузі за квартал, у разі ж доходу 1-3 млрд гривень на рік – не більше, ніж 10 зарплат, 3-10 млрд – не більше, ніж 15 зарплат, 10-20 млрд – не більше, ніж 18 зарплат, від 20 млрд гривень – до 22 зарплат.
Наразі важко сказати, чи стануть після такого корегування заробітків топчиновників їхні робочі місця менш привабливими на ринку праці. Однак те, що у воюючій та ще й небагатій країні апетити чиновників слід було обмежити давно, не викликає заперечень.